A turizmus hatásai

Nagy Bernadett
Kántor Gergely

Tartalomjegyzék
Tartalomjegyzék	2
A turizmus és környezete	4
Külföldi turizmus	5
Belföldiek turizmusa	8
A turizmus típusai	10
A turizmus gazdasági hatásai	10
A turizmus gazdasági jelentősége Magyarországon	11
A turizmus, mint gazdasági ágazat	12
Szezonalítás	13
Az iraki háború hatása a magyar turizmusra	15
Foglalkoztatottság a turizmusban	15
Munkaerő-cserélődés a turizmusban	17
A turizmus társadalmi-kulturális hatásai	18
Társadalom és kultúra	18
Népességnövekedés	18
A turisták jellemzői	19
Pozitív és negatív társadalmi-kulturális hatások	20
A turizmus életminőségre gyakorolt hatása	21
Az infláció	21
A desztináció fizikai környezete	22
Hatás az infrastruktúrára	25
Demonstrációs hatás	26
Az európai turizmus jövője	27
Befejezés	29
Forrásjegyzék	30
Táblázatok és számítások	31
Fogalalkoztatással kapcsolatos számítások	31
A magyar turizmus forgalmának elemzése	35
Számítások a balatoni régióval kapcsolatban	39

„A VILÁG EGY KÖNYV, AKI OTTHON MARAD CSAK EGY OLDALT OLVAS EL” (ÁGOSTON)
„A TURIZMUS OLYAN, MINT A TŰZ. MEGFŐZHETI AZ EBÉDET VAGY LEÉGETHETI A HÁZADAT”(CRAIK,1991)
A fenti idézetek is mutatják, hogy milyen összetett, izgalmas jelenség a turizmus. Ha megfelelően fejlesztik, felvirágoztathatja egy ország gazdaságát, társadalmát, de akár tönkre is teheti természeti környezetét, áruvá változtathatja értékeit.
Ez a dolgozat azt az összetett kapcsolatrendszert szeretné bemutatni statisztikai számításainkkal alátámasztva, ami a turizmus és a célterületek gazdasága, társadalma, kultúrája között kialakul. Bár ez a kapcsolat kétirányú, elsősorban azzal foglalkozik a dolgozat, hogy milyen változásokat okoz a turizmus a fogadó környezetben, illetve kitérünk arra is, hogy milyen változásokat okoztak Magyarország turizmusában olyan jelentős világgazdasági események, mint a szeptember 11-i terror támadás, az Iraki háború illetve a közeledő Európa Uniós csatlakozásunk.
A dolgozat első részében részletesebben bemutatjuk a turizmus fogalmát, típusait, majd gazdasági- és társadalmi-kulturális hatásait. A dolgozat főként a szabadidő turizmus hatásait taglalja, de példákat említ a turizmus más fajtájaira is.
Hogy a tényeket és adatokat érthetőbbé tegyük számos példát említünk és statisztikai ábrákkal illetve számításokkal kívánjuk szemléltetni az általunk választott témát. Dolgozatunk célja tehát, hogy átfogó és könnyen átlátható képet adjon a turizmus mind negatív, mind pozitívnak vélt hatásairól. Egyben meghatározza milyen feladataink lehetnek, hogy ennek a gyorsan fejlődő iparágnak fejlődését fenntartsuk.

A turizmus és környezete
A turizmus viszonylag új jelenség, bár azok az utazások, amelyek nem a mindennapi életvitelhez kapcsolódnak igen gyakoriak voltak az ókorban is (gondoljunk az ókori olimpiai játékokra, a középkori zarándoklatokra vagy a hódító föníciaiakra). Mondhatjuk tehát, hogy a turizmus gyökerei az ókorig nyúlnak vissza. Az utazás a kezdetekben elsősorban a kiváltságos rétegek előjoga volt.
Itt említenénk meg az idegenvezetői munkakört, mely évszázadok óta létezik és épp oly régi, mint maga a turizmus. Az utazónak a csillapításra váró szükséglete a tudás, melyet a turizmus elégíthet ki. Ezért mondhatni, hogy az utazás, más kultúrák megismerése, társadalmi igény. Példát említve az ókori görög világból, a híres jóshelyek, mint például Delphoi, Dodona látogatása jelentős hatással volt az akkori gazdasági, politikai és főleg a kereskedelmi életre és ez ma sincs másképp.
Igazán nagy változást a modern turizmus megjelenése jelentett. Ez a XIII. század végére tehető, az ipari forradalom idejére, amikor megindult az iparosodás és az urbanizáció, így egyre szélesedő társadalmi rétegeknek vált adottá az utazáshoz szükséges alapvető feltételek:
•	a szabadidő
•	a diszkrecionális jövedelem
•	és a motiváció.

A XX. századi technikai és társadalmi fejlődés hozzájárult a modern turizmus kialakulásához és ezáltal a turizmus kiváltságos helyzete megszűnt. Olyan helyszínek, amelyeket addig csak nehezen lehetett megközelíteni egy csapásra turisztikai célterületekké váltak. Bár a turizmus gyökerei az ókorig nyúlnak vissza a forgalom meghatározására csak ebben a században került sor. Példaként említenénk Glückmann 1929-es definícióját:
„Távolság áthidalása személyek által egy olyan helyre, ahol nem rendelkeznek állandó lakással.”
Külföldi turizmus
Magyarországon a természeti értékek mellett jelentős szerepet játszanak a turisták vonzásában az augusztusi Forma-1, a híres magyar borvidékek, illetve pl. az 1999-es napfogyatkozás. Az elmúlt évben a vendégéjszakákat tekintve említésre méltó növekedést értek el az alábbi országok.
Hollandia
Magyarország továbbra is kedvelt úti cél Hollandiában. Az elmúlt időszakban azonban sikerült a szervezett utaztatás területén is jelentősen javítani az eredményeken, főként az utazási irodákkal folytatott együttműködés (referensek oktatása) révén. Kedvező, hogy a közel 10%-os növekedéshez hasonló - 8%-os - volt a balatoni forgalom emelkedése is.
USA
2000-ben kiemelt célterület volt az amerikai piac. Az ott folyó kampány keretében a képviselet 10 közönséglapban tett közzé Magyarországot népszerűsítő hirdetést, amely összesen mintegy 17 millió példányszámban jelent meg, és ez is hozzájárult vendégforgalom bővüléséhez.

Összefoglaló idegenforgalmi adatok I.
Megnevezés	2000	2001	2002 x	
Magyarországra érkező külföldiek száma, ezer	31 141	30 679	31 739	
Külföldre utazó magyarok száma, ezer	11 065	11 167	12 966	
Kereskedelmi szálláshelyek, július 31.száma	2 965	3 044	2 759	
férőhelyek száma	312 714	317 629	316 265	
Szállodák szobafoglaltsága, %	46,7	46,6	45,4	
Szállodai szobák átlagára, Ft/napa) (július)	14 116	14 687	15 182	
a) Kétágyas, fürdőszobás	Forrás: KSH
x) Előzetes adatok
Olaszország
A növekedést mutató olasz forgalom azt jelzi, hogy hazánk versenyképessége erősödött ebben a relációban. Az olaszok érdeklődése főként Budapestre és környékére irányult. Egyre növekszik azoknak az utazásszervezőknek a száma, akik magyarországi programokat szerveznek (95 db).
A decemberi mutatók tovább erősítik a már hónapok óta tartó növekedési trendet. A magyarországi utak népszerűsítéséhez a milánói képviselet elsősorban a közönségvásárok, study tourok, work shopok, direct-mailek kínálta lehetőségeket ragadja meg. Hozzájárult a kedvező eredményekhez az a tény is, hogy az olaszok személyi igazolvánnyal utazhatnak hazánkba.
Spanyolország
A spanyol vendégek főként szervezett formában Béccsel és Prágával kombinált túrák keretében látogatnak hazánkba. A növekedésben (29%) jelentős szerepet kaptak azok az utazási irodák, amelyek az igényeknek megfelelő választékkal jelentek meg - nemzetközi együttműködéssel - a spanyol piacon. Hozzájárult a jó eredményekhez, hogy a három város közül Budapest jelentősége megnőtt Bécs és Prága relatív telítettsége miatt. Csökkent ugyanakkor a balatoni forgalom 54%-kal.
Oroszország
A moszkvai képviselet marketing munkájában 2000-ben a hangsúlyt az információknak az Interneten való megjelenítésére helyezte, amely egyrészt anyagilag is és hatékonyságában is kedvezőbb eredményt hozott. Átlagot meghaladóan a balatoni forgalom nőtt, közel két és félszeresére.
Több hazánkról kedvező cikk jelent meg az év során az orosz sajtóban és jelentősen hozzájárult a pozitív eredményekhez a vízummentesség is.
Összefoglaló idegenforgalmi adatok II.
	2002.	
	december	január - december	december	január - december	
			előző év azonos időszaka = 100%	
Külföldi látogatók, ezer fő	2 375	31 739	130,2	103,5	
Külföldre látogató magyarok, ezer fő	1 037	12 966	148,8	116,1	
Kereskedelmi szálláshelyek vendégéjszakái, ezer	728	17 840	99,9	96,5	
Ebből: külföldi	328	10 114	98,2	93,3	
belföldi	400	7 726	101,4	101,1	
Szállodák vendégéjszakái, ezer	572	11 505	99,8	99,0	
Ebből: külföldi	298	7 433	100,7	97,3	
belföldi	274	4 072	98,9	102,2	
Szállodák szobafoglaltsága, %	29,4	45,4	97,1	97,3	
Forrás: KSH
Franciaország
Az ország gazdasági helyzete erős, csökken a munkanélküliség, emelkedik a belső fogyasztás. Erre alapozta a külképviselet marketing tevékenységét. Ennek eredményeként a nagy utazásszervező cégek egyre nagyobb számban veszik fel programjaik közé a magyarországi utakat. Jelenleg kb. 200 utazási iroda kínál magyarországi utakat, 50-nel több, mint tavaly. A franciák körében elsősorban a dunai hajókirándulások és a "hosszú" hétvégék kedveltek. A javulásban szerepet játszott az elmúlt hónapok tendenciája, miszerint az 1999. évi bizonytalan helyzet után (koszovói háború) helyreállt a franciák bizalma Magyarország iránt, és újra beindultak a városlátogató és kongresszusi utak.
Románia
Tovább folytatódik az a tendencia, hogy a román lakosság egy kisebb hányada drágább nyugat-európai körutakon vesz részt, amelynek során idén mind oda, mind vissza útban egy-egy éjszakát töltenek Magyarországon. Erősödött a bevásárló turizmus is, főként a Budapest környéki üzletközpontok vonzáskörzetében, ahol éjszakai szállást és egyéb programokat (esti hajós városnézés, vacsora, stb.) is igénybe vesznek. Új elem, hogy növekszik a Kárpáton túli területekről érkező - nem magyar - vendégek száma. A kereskedelmi szálláshelyeken országosan a vendégéjszakák számának növekedése közel 11%-os volt, bár a szállodai és a balatoni forgalom csökkent.
Csökkenés tapasztalható a Csehországból, Horvátországból, Jugoszláviából, Lengyelországból, Nagy-Britanniából, Szlovákiából és Szlovéniából érkezett turisták vendégéjszakáinál. A brit turisták magyarországi utazásit hátrányosan érintik a légi tarifák relatíve magas árai.
Belföldiek turizmusa
Dinamikusan fejlődött a magyar lakosság turizmusa. Segítették ezt a tendenciát a hazai lakosság életszínvonalát pozitívan befolyásoló kormányzati intézkedéseket követő gazdasági folyamatok, amelyek az utazási kedv növekedését eredményezték kül- és belföldön egyaránt.
Kereskedelmi szálláshelyek vendégéjszakáinak területi megoszlása, 2000. év

Forrás :KSH
A jövőben az alábbi tendenciákkal kell számolni
•	Hazánk egyre kevésbé tartozik a nyári főszezoni üdülések célterületévé. Ezt támasztják alá a 2000-ben a balatoni forgalom adatai, főként a német vendégéjszakák vonatkozásában. (Kereskedelmi szálláshelyeken a német vendégéjszakák a Balatonnál több mint 6%-kal csökkentek. Ennek ellenére van egy viszonylag stabil réteg, akik évek óta rendszeresen visszatérnek - nemcsak a Balatonhoz - és éves főszabadságuk eltöltését Magyarországon valósítják meg).
•	Magyarország a jövőben várhatóan főként a második, harmadik szabadságot igénybe vevő elő-, utószezonban utazó turisták célpontja lehet a főszezonon kívül.
•	Elsősorban nem a mediterrán országokkal kell felvennünk a versenyt - mivel természetföldrajzi adottságaikkal nem versenyezhetünk - hanem a hasonló adottságokkal rendelkező Csehország, Lengyelország, Szlovénia és Ausztria lehetnek potenciális konkurenseink, illetve együttműködő partnereink. Erre vonatkozóan már vannak pozitív példák, pl.: spanyol és tengerentúli relációból érkezőknél a Prága - Bécs - Budapest körutazások.
Kereskedelmi szálláshelyek vendégéjszakáinak megoszlása kategóriánként, 2000.

Jelenleg legerősebb részterületei turizmusunknak a kulturális turizmus, a városlátogatások, termál- és gyógyturizmus, hegyvidéki, vízparti és egyéb hobby turizmus, a kongresszusi, valamint üzleti turizmus, de adottak a lehetőségek más elő- és utószezoni programok népszerűsítésére is (lovas turizmus, városlátogatások, folklór programok, várak - kastélyok, történelmi vidékek, hegyvidéki, vízparti és egyéb hobby turizmus stb.).
Az átalakuló vendégkör Magyarország iránti kereslete a nemzetközi trendeknek megfelelően egyre összetettebb és differenciáltabb. Államigazgatási szinten turizmuspolitikánk kiemelt feladata az ehhez való gyors alkalmazkodás, illetve a feltételrendszer megteremtése, a hazai kínálat orientálása, tudatos fejlesztésének elősegítése. A Kormányzat, a szakmai szervezetekkel egyeztetve felismerte e változó tendenciákat és a Széchenyi Terv turizmus alprogramjainak kialakításakor, ezeket figyelembe véve fogalmazta meg az új igényekhez történő alkalmazkodás feladatait.
A turizmus típusai
Fontos megemlítenünk, hogy a turizmusnak különböző típusai lehetnek. Számos kísérlet történt már ezeknek meghatározására, talán a legmegfelelőbb módszerek közé tartozik, hogy összehasonlítjuk a turisták származási országát az általuk választott úti céllal.
•	Szabadidő turizmus: Ebben az esetben a hétköznapi ember kikapcsolódás reményében látogat meg egy várost, országot, ahol elfelejtkezhet mindennapi problémáiról.
•	Hivatás turizmus: Ez is rendkívül gyakori formája a turizmusnak. Ilyenkor az utazó munkaügyeinek intézése céljából utazik. Ezeket az utazásokat rendszerint a munkáltató cég fizeti.
•	Tömegturizmus: Ez a fajta turizmus, mint nevében is benne van, nagy tömegeket vonz. Rendszerint olcsó vagy közép árkategóriájú utakat foglal magába, melyet a társadalom széles rétege meg tud fizetni.
•	Alternatív turizmus: falusi turizmus, ökoturizmus, kulturális turizmus, örökség turizmus stb.
A turizmus gazdasági hatásai
Mint azt már említettük, a turizmus egyre fejlődő iparág és igen fontos szerepe van a gazdaságban. Mondhatjuk, hogy a világgazdaság egyik legjelentősebb ágazata. Növekedésének üteme rendkívüli. A turizmus gazdasági jelentőségének egyik legfontosabb összetevője a turisták költekezése a meglátogatott területen. Természetesen nem csak ez járult hozzá a gazdasági életben játszott szerepéhez, hanem azok a hatások is, amelyek a turizmus fejlődése következtében érvényesülnek.
A turizmus gazdasági jelentősége Magyarországon
Mint annyi országban, Magyarországon is a turizmus a gazdaság egyik jelentős ágazata, hiszen termékei iránt folyamatos kereslet tapasztalható. Nagy mértékben növeli a gazdaság teljesítményét, hiszen 1999-ben a GDP-nek 10 %-át tette ki. Magyarország inkább fogadó ország, mivel a külföldi turisták jóval többet költenek Magyarországon, mint a magyar turisták külföldön. A magyar turisták nagy része, mérlegelve anyagi helyzetét olyan országot, várost választ kikapcsolódás céljául, amelyet meg tud fizetni. Ennek lehet az oka az, hogy manapság igen felkapott üdülő központ lett Horvátország. Földrajzilag viszonylag közel van Magyarországhoz, akár autóval is megközelíthető és áraiban is alkalmazkodik a magyar turista pénztárcájához. A Horvátországi nyaralásokat joggal nevezhetjük a tömegturizmus egyik kiemelkedő példájának.
Magyarország nemzetközi turizmusának bevétele és kiadása

Magyarországra látogató külföldiek száma

A magyarországi turizmusból származó bevételek az 1991 évi adatokhoz képest 1992-től 2001-ig fokozatos növekedést mutatnak, csupán 1993-ban csökkent 5%-kal a bevétel, de elmondhatjuk, hogy a rendszerváltást követő időszakban 2001-re 4,38 szorosára növekedett a turizmusból származó bevétel Magyarországon. Az előző évi adatokhoz viszonyítva 1993-ban, 1997-ben és 1999-ben volt megfigyelhető jelentős visszaesés.
A kiadások szintén fokozatos növekedést mutatnak az 1991 évi kiadásokhoz viszonyítva a vizsgált időszakban, 2001-re a nemzetközi turizmus területén Magyarország kiadása 3,3 szorosára növekedtek 1991 évi adatokhoz viszonyítva.
Tehát az 1991 és 2001 között a nemzetközi turizmus területén Magyarország kiadása 1,127 szeresére, azaz 12,7%-kal növekedett évente átlagosan.
A turizmus, mint gazdasági ágazat
A világgazdaság egyik legösszetettebb iparága a turizmus. Miért is mondhatjuk ezt? Mert olyan komplex termék, amely több szolgáltatást foglal magába. Mivel a turizmus ennyire összetett, gyakran felmerül a kérdés vajon lehet-e egyáltalán egységes iparágnak tekinteni. Vagy talán külön kellene tekinteni egyes összetevőit. Mint például:
•	Szálláshelyek működése
•	Vendéglátás
•	Utazásközvetítés
A turisták szempontjából semmiképp nem lehet külön kategóriákra bontani a turisztikai terméketk mivel a turisták élményt, kikapcsolódást, kalandot keresnek, nem pedig szállodai szobát vagy éttermi vacsorát. Tehát az ő szemszögükből a turizmus egy komplex, minden szolgáltatást magában foglaló turisztikai termékről beszélhetünk.
A turizmusnak számos olyan tulajdonsága van, amely megkülönbözteti más iparágaktól. Az egyik legfontosabb ezek közül, hogy láthatatlan exportnak tekinthető. Mit takar ez a fogalom? Láthatatlan, mert a turisztikai termék szolgáltatás, tehát megfoghatatlan, szállíthatatlan. Jellemző rá, hogy a fogyasztó utazik a termékhez.
Szezonalítás
Figyelembe kell vennünk, hogy a turisztikai termék iránti kereslet szezonális és rendkívül érzékenyen reagál különböző változásokra. Ilyenek például: háború, járvány, árfolyam-ingadozás, természeti katasztrófák.
A Magyarországra érkező külföldiek számának alakulása

A 2001. szeptember 11-i események hatása a turizmusra
A turizmus helyzetének jellemzésére az Egyesült Államok ellen szeptember 11-én elkövetett terrortámadás után, a legtalálóbb szó a bizonytalanság volt. Mindazonáltal a válság világosan megmutatta, hogy a turizmus más területekhez szervesen kötődő és azokkal kölcsönös függőségben lévő gazdasági terület, ennél fogva a krízis nemcsak a légitársaságokat érinti drámai módon, hanem az egész ágazatot. Az események hatására az európai utazók magatartása megváltozott, inkább az egyéni utazásokat, semmint a csomagban kínált üdüléseket választják. Kevesebben utaznak repülővel, ezzel párhuzamosan emelkedik a személygépkocsival, autóbusszal vagy vonattal utazók száma. Az Európai Bizottság szerint hosszú távon a korábbi forgalom szintje visszaáll és fokozatosan növekedni fog.
A tarifaemelések, valamint a menetrend szerinti járatok számának csökkentése középtávon az utazók forgalmának csökkenését eredményezi. Az utazási költségek azért is növekednek, mert a fokozott biztonsági intézkedéseket és a megemelt biztosítási díjak terheit is fedezniük kell.
A terrortámadás legnagyobb mértékben az Amerikai Egyesült Államok turizmusát érintette.
Ugyanakkor elmondhatjuk, hogy a terrortámadás következtében a belföldi turizmus, a szomszédos országok közötti utazások, a rövid utazások és az autentikus, egyedi városok iránti érdeklődés erősödött.
Az üzleti turizmus súlyos károkat szenvedett, mivel sok konferenciát és nagy létszámú incentive utakat mondtak le.
Európában a negatív hatások elsősorban a fővárosokra és azokra a nagyvárosokra korlátozódnak, amelyek esetében a turizmus nagy részét az üzleti utak, a kongresszusok és a nagy létszámú tengerentúli (különösen az USA-ból és Japánból érkező) látogatók kulturális célú, illetve városnéző utazásai adják. Egyéb desztinációk esetében a szeptember 11-i események hatása jóval kisebb.
A szálláshelyeknél leginkább a nagyvárosi üzleti útra, kongresszusra, vásárra érkező vendégeket és tengerentúli turistákat fogadó, nagy méretű és magas kategóriájú szállodákat érintette érzékenyen a visszaesés.
Az utazási irodák és az utazásszervezők komoly veszteségekkel számoltak. Európában a repülőjegyeknek mintegy 80%-át utazási irodákon keresztül értékesítették, amely forgalmuknak akár 40%-át is kitehette. Az utazási irodáknak szeptember 11-e után tömeges lemondásokkal kellett szembenézniük, amelyek részben visszatérítési igénnyel is jártak. A legnyereségesebb szegmensek hanyatlása, vagyis az első osztályon és a „business-class”-on utazók, valamint a tengerentúli repülőutak számának csökkenése különösen nagy kárt okozott az utazási irodáknak.
Ugyanakkor az amerikai terrortámadások első évfordulóján a Malév magyar nemzeti légitársaság utasforgalma a jegyeladások alapján nem csökkent, szeptember 11-én, szerdán a New York-i járat teljesen telített volt. A szeptember 11-ét megelőző és az azt követő napokban is a szokásos volt a Malév forgalma, tehát elmondhatjuk, hogy a magyar turista forgalom a terror támadást követő egy év elteltével ismét normalizálódni látszik.
Az iraki háború hatása a magyar turizmusra
A turizmus a béke üzletága, rendkívül érzékeny – nem hogy a háborús eseményekre, de az időjárásra, a forint felértékelésére és minden egyébre szeizmográfként válaszol. Az iraki háború kapcsán aggodalom és remény egyszerre jelentkezik, de a turizmus szakembereit az foglalkoztatja: miként lehet kiegyensúlyozni ennek hatásait. A tapasztalat arról tanúskodik: a New York-i terrorcselekmények után ugyan súlyos visszaesés következett be, de újra növekedésnek indult az ágazat, és várható, hogy a jelenlegi iraki események lezártát követően is hamarosan kiheveri a turizmus ezt a sokkot.
A jelenlegi helyzetben megnövekedik a jelentősége a minőségi szolgáltatásokat nyújtó fejlesztéseknek illetve a belföldi vendégforgalom szerepe. A Magyar Turizmus Rt. elsősorban a belföldi turizmus élénkítésével és egyes cél országok forgalmának erősítésével kívánja ellensúlyozni az iraki háború okozta nehézségeket.
A forgalomcsökkenés enyhítésére az idén nagyobb hangsúlyt kap a német, valamint az olasz piac, illetve azok a Magyarország számára fontos, úgynevezett küldőországok, amelyekből nem csak repülővel lehet ideérkezni.
Az atípusos tüdőgyulladás hatása a magyar turizmusra
A Magyar Turizmus Rt. szerint Magyarországon nem jelentős a betegség által veszélyeztetett régióból származó forgalom, így a betegség veszélye miatt elhalasztott utazások nem okoznak különösebb visszaesést.
Foglalkoztatottság a turizmusban
A turizmus egyik legjelentősebb gazdasági és társadalmi hatása a munkahelyteremtés. Általában a „közmegítélés” a turizmust olyan ágazatnak tartja, amelynek magas emberi erőforrás igénye miatt igen jók a munkahely teremtési képességei, de nem vesszük figyelembe, hogy ezen munkahelyek jelentős része csak szezonális és alacsony képzettséget igényel.
A turizmus munkaerő-intenzívnek tekinthető ágazat és ez jelentős szerepet játszik a munkahelyteremtésben, melynek okai:
•	személyes kapcsolatra alapozott szolgáltatást kínál
•	a szolgáltatás színvonalának emelkedésével egy vendégre több alkalmazott jut
•	új, az utóbbi években nem létező munkakörök jelentek meg (animátor, ökotúra-vezető)
Különösen fejlődő országokban (ilyen India vagy Egyiptom) számos szolgáltatás (pl.: utcai árusok, taxisofőrök, idegenvezetők) esetében jelentős az egyéni foglalkoztatottság.
Gyakori ellenérv a turizmussal kapcsolatban, hogy a munkahelyek többsége az alacsonyan képzett és alulfizetett kategóriába tartozik.
A WTO felmérése szerint a munkavállalók iskolai végzettség szerinti aránya a szálláshelyeken és egyéb kiegészítő szolgáltatások területén más-más arányokat mutat. Statisztikai elemzések alapján is kapcsolat mutatható ki a végzettség és az elhelyezkedés között.
Turisztikai munkavállalók iskolai végzettsége

Viszonylag magasabb fizetéseket a turizmusban csak azokon a foglalkozási területeken találunk, amelyek nemzetközileg is versenyképesek, hiszen a fejlődő országokban sokszor alkalmaznak külföldi munkaerőt.
„A ’90-es évek második felére már Magyarországon is egyre többen szeretnének felsőfokú turisztikai, szálloda- és vendéglátó ipari végzettséget szerezni. Ezt az igényt egyre növekvő számú, a turizmusoktatásban aktív (magán) felsőfokú oktatási intézmény próbálja meg kielégíteni, bár alapvetően az ágazatban még mindig a munkahelyi képzés a legjellemzőbb.”
(Puczkó László - Rátz Tamara, A turizmus hatásai, 2002)
Munkaerő-cserélődés a turizmusban
Igen magas a turizmusban a fluktuáció, azaz a munkaerő cserélődése, ami egyrészt a szezonális foglalkoztatottságnak és a szakképzetlenek magas arányának, másrészt a nem túl magas fizetésnek köszönhető. A szezonális keresettel kapcsolatban a teljes idős illetve részidős alkalmazást is meg kell említeni. A munkaerő részidős alkalmazása elsősorban a fejlett országokban figyelhető meg. Ennek két fő oka :
•	a turisztikai munkahelyek jelentős része állandó (24 órás) készenlétet igényel és részmunkaidősökkel (gyakran diákokkal) ez könnyebben megoldható.
•	a részmunkaidős alkalmazott felvétele az állandó költségek egy részét változóvá teszi, ezáltal könnyíti a vállalkozás gazdaságát.
A turizmus területén is megkülönböztethetünk női illetve férfi foglalkozásokat. A Magyar szálloda Szövetség 1995-ös reprezentatív felmérése szerint a hazai szállodákban a nők aránya 55. 5 %, a férfiak 44. 5%. Ez a megoszlás a szövetség szerint jelentősen eltér a nemzetközi adatoktól.(MSZSZ, 1995)
Fogalalkozatottak nem szerinti megoszlása a turizmusban

Mint azt a fenti ábra mutatja, és számításaink is igazolják, a turizmusban foglalkoztatottak körében a nemhez való tartozás nem befolyásolja a végzett tevékenység jellegét Magyarországon. Nemzetközi adatok sajnos nem állnak rendelkezésünkre messzebbre mutató következtetések levonásához.
A turizmus társadalmi-kulturális hatásai
Társadalom és kultúra
A turizmus társadalmi jelenség, hiszen évente emberek százmilliói utaznak belföldre vagy külföldre, hogy ismereteket, tapasztalatokat szerezzenek más társadalmakról, ezzel is kielégítve tudásvágyukat és nem utolsósorban, hogy kipihenjék magukat. A turizmus olyan iparág, amiben nagyon fontos szerepe van az emberi érintkezésnek, kapcsolatteremtésnek.
A modern turizmus fejlődését szorosan befolyásolja a társadalmi tényezők alakulása. A Cooper et al 1993-as vizsgálata alapján a legjelentősebb befolyásoló tényezők a következők:
Népességnövekedés
•	Növekvő urbanizáció és a városi életmódból következő egyre nagyobb stressz, ami növeli a szabadulás, kikapcsolódás utáni vágyat.
•	A kommunikációs és információs technológia fejlődése, mivel a turisták információkat szerezhetnek a távoli országokról, desztinációkról és felébredhet az érdeklődésük az utazás iránt.
•	A mobilitás növekedése és egyúttal a távoli területek megközelíthetőségének javulása.
•	A folyamatosan növekvő szabadidő és a fizetett szabadság időtartalmának meghosszabbodása.
•	A nemzetközi gazdasági kapcsolatok fejlődése, ami a hivatásturizmus növekedését eredményezi.
A turisták jellemzői
A turisták létszámának nagyon fontos szerepe van, mert ha megnézzük a turisták és a helyi lakosok arányát, látni fogjuk ennek óriási jelentőségét. Képzeljük csak el, hogy 100 turista egyidejűleg tartózkodik egy 500 fős kis faluban vagy ugyanazon a 100 turista, meglátogat egy 2 milliós nagyvárost. Jelentős változásokat eredményezhet a turisták jelenléte egy kisebb közösségben, mint egy nagyobb városban, ahol az odalátogatók már szinte beleolvadnak az idegen környezetbe. Tehát minél nagyobb az egy lakosra jutó turisták száma, annál nagyobb a turisták jelenlétéből adódó változások.
A turistákat két fő csoportra oszthatjuk
•	Azok, akik elsősorban a helyi lakosok által nyújtott szolgáltatást veszik igénybe, és jobban bele szeretnének látni az adott desztináció mindennapi életébe. Sokkal toleránsabbak, alkalmazkodóbbak és általában kisebb hatást is gyakorolnak az adott társadalomra. Ezek a turisták sokkal inkább hozzájárulnak a fenntartható turizmushoz, hiszen tiszteletben tartják a helyi lakosok életét, és próbálják azt a legkevésbé megzavarni azt.
•	Azok a nagyszámban érkező tömegturisták, akik a már megszokott, otthonihoz hasonló minőségű szolgáltatásokat igényelnek és elvárják a helyi lakosoktól, hogy az ő életstílusukhoz alkalmazkodjanak. Ezek a turisták kevésbé toleránsak és ez a viselkedésiforma gyakran konfliktusokhoz is vezet.
Ezért alakult ki, hogy számos desztináció marketing tevékenységében kifejezetten a piac felső rétegét célozza meg azért, hogy viszonylag kis létszámú, de magas átlagköltségű turista keresse fel őket abból az okból kifolyólag, hogy a turisták minél kisebb változást okozzanak magatartásukkal és jelenlétükkel az adott desztinációban.
Így elkerülhető a turisták nagy létszámából adódó társadalmi-kulturális hatások, de változatlanul érvényesülnek a turizmus fejlődésének pozitív gazdasági következményei.
Pozitív és negatív társadalmi-kulturális hatások
Népességre gyakorolt hatások
A turizmus kihat a gazdaságra és ugyanígy a társadalomra is. Most azt vizsgáljuk meg, hogy milyen hatása lehet a népességre. Ezek a hatások lehetnek pozitívak és negatívak egyaránt.
A turizmus fejlődésével megváltozhat a desztináció népességének száma, összetétele, demográfiai jellemzői. A turizmusszektor kínálata és az ebből fakadó változási lehetőségek vonzzák a betelepülőket és a szezonális munkavállalókat. Így jelentkezhet a desztináció demográfiai összetételének megváltozása.
Vizsgáljuk meg milyen hatással van a fogadó területre és lakosaira a már említett üdülőtulajdonosok megjelenése. Megjelenésük befolyásolja a közösség szerkezetét, és konfliktusokhoz vezethet az eredeti lakossággal, mert az üdülőtulajdonosok általában kevésbé kapcsolódnak be a közösség életébe, kevesebb felelősséget vállalnak a helyi ügyekben, kevésbé járulnak hozzá a település fejlesztéséhez. Természetesen az üdülőtulajdonosok megjelenése pozitív reakciókat is kiválthat. Kedvező hatást gyakorolhatnak a település életére, ha javítják annak image-át, és általuk a társadalmi, kulturális élet fellendül.
A munkaerőpiac átalakulása
Mint tudjuk a turizmusnak számos kedvező hatása lehet, egyik kiemelt jótékony hatása, a munkahelyteremtés. Azzal tisztában kell lennünk, hogy a turizmus többek között átalakítja a foglalkoztatottság struktúráját is. Ennek vannak kedvező és árnyoldalai.
Kedvező hatású, hiszen a munkahelyek számának növekedése mindenképpen pozitív és a turizmus fejlődése egyben szélesíti a munkahelykínálatot is. Ebből egyenesen következik, hogy emelkedik az életszínvonal.
„Hollókőn például a faluban élő idősebb lakosok közül néhányan részt vesznek a turisták fogadásában, elmesélik a látogatóknak a falu történetét, a régi udvarlási szokásokat, megmutatják a helyi népviselet jellegzetes darabjait, megtanítják a népi mesterségeket (például a szövést, a fonást vagy a kukoricapattogatást). Ilyen módon a turisták sokkal jobban megismerhetik a település értékeit, a helyi lakosok pedig érdekes elfoglaltsághoz (és pótlólagos jövedelemhez) jutnak.”
(Puczkó László - Rátz Tamara: A turizmus hatásai, 2002)
Gyakran éri azonban az a kritika a turizmust, hogy csak szezonális munkahelyeket teremt, ráadásul rosszul fizetett és alulképzett embereket alkalmaz. Nem utolsó sorban meg kell említeni, hogy munkaerőt vonz el különösen a mezőgazdaságtól. Ebből levonhatjuk azt a következtetést, hogy a turizmus fejlődése a hagyományos gazdasági szerkezet átalakulásához vezet.
A turisztikai munkahely teremtés vendégmunkások beáramlását is eredményezi a desztinációba. Ez abban az esetben okoz nagyobb komplikációkat, ha a beáramló munkásoknak nagyobb a bérszínvonaluk, vagy magasabb beosztásban kapnak helyet.
A turizmus életminőségre gyakorolt hatása
A turizmus fejlődésével fokozódik a helyi lakosságra nehezedő nyomás, hiszen a turisták számának növekedésével és a turisztikai szolgáltatások bővülésével versenyezniük kell azokért az erőforrásokért, melyek esetleg korlátozottan állnak rendelkezésre. Fontos itt megemlítenünk, hogy a turizmus fejlődésével együtt jár az urbanizáció és ennek pozitív és negatív hatása. Az életmódbeli elsődleges negatív hatása a zsúfoltság, amely a fogadó lakosság életmódjának számos területén jelentkezhet. Elsősorban a közlekedésben, a parkolásban, a bevásárlásban illetve különböző szabadidős tevékenységek során.
Az infláció
Ha a turizmus fejlődik, általában az infláció is növekszik. Hiszen, mint tudjuk a turistaszezonban a hatalmas turistaáradatban, megnő a kereslet és ebből kifolyólag az árak is emelkednek és a turistaszezon befejeztével sem állnak vissza eredeti színtükre. Így igaz az, hogy turisztikailag kiemelt térségekben az árak magasabbak. Ez azokat a lakosokat érinti kedvezőtlenül, akik nem profitálnak közvetlenül a turizmusból. Figyeljük meg például a Balaton közeli településeket. Ezek a területek turisztikailag kiemelt térségek, sok az idelátogató külföldi turista, ezért az árakat az ő agyagi keresetükhöz igazítják, melyek rendszerint magasabbak, mint az átlag magyar turistáké. De ehhez az árszínvonalhoz kell alkalmazkodniuk az ott élő lakosságnak is, még akkor is, ha ők a turizmusból közvetlenül nem profitálnak.
Az árak emelkedése általában kiterjed az ingatlanokra is. Ez kettős hatású, mert egyrészt rövidtávon kedvező változás azon helyi lakosok számára, akik el akarják adni területüket, ingatlanukat. Hosszútávon viszont nem feltétlenül pozitív hatást fejt ki, mert azok, akik ingatlant szeretnének vásárolni letelepedés szándékával nem tudják megfizetni a magas árakat, és ez által átalakulhat a népesség megoszlása és növekedésnek indulhat a szezonális lakosok aránya. Ők viszont nem az adott helyen járatják iskolába gyerekeiket, nem ott fizetnek adót, tehát kevésbé járulnak hozzá a helyi lakosság számára fontos alapszolgáltatások fenntartásához.
A desztináció fizikai környezete
Természetesen ez is átalakul bizonyos mértékben a turizmus fejlődésének hatására. A helyi lakosság lakáskörülményei javulnak, mivel az urbanizáció által fejlődik az infrastrukturális ellátás és a kínálatok is növekednek, átalakulnak. Többnyire jellemző, hogy a turisztikai régiókban új, jobban felszerelt lakások, házak épülnek.
A turizmus hátránya lehet, hogy a turisták jelenlétével növekedhet a környezetszennyezés és rombolás. Itt talán Ibizát, Spanyolország egyik szigetét említenénk, ahol a turisták rendszerint nagy környezetszennyezést, rombolást végeznek nem is beszélve a negatív hatásokról, melyek az ott élő lakosságot éri. Bár a sziget lakosai számos intézkedést próbálnak bevezetni a negatív turizmus kiküszöbölésére, sajnos a minőségi turizmust még nem sikerült megteremteni.
A problémák forrása többféle lehet:
•	Egyrészt, hogy az infrastruktúra nem alkalmas a turistaszezonban megnövekedett népességszám kiszolgálására
•	Másrészt hogy a turisták üdülésük során szabadosabban viselkednek, kevésbé vannak tekintettel környezetükre.
A helyi lakosság életminőségét javító tényezők között kell megemlíteni az infrastrukturális ellátottságot, kereskedelmi és közösségi szolgáltatások fejlődését, amit általában a turizmusból származó bevételek tesznek lehetővé.

Forrás: Magyar Turizmus Rt.
Ebből a szempontból hazánkban a leginkább érintett terület a Balaton és a környező települések. Az elmúlt időszakban a következő tendenciák figyelhetők meg itt. A Balaton régióban az összes szállástípust tekintve a vendégszám 12.31%-kkal növekedett 1999-ről 2000-re. A szállodák vendégszáma 13,60%-kal nőtt, a panzióké 7,51%-kal csökkent, a turistaszállóké pedig 86,26%-kal csökkent. A kempingek szintén visszaesést mutattak, de jelentős növekedés volt tapasztalható a vendégszámban az ifjúsági szállásokon, ahol megnégyszereződött a vendégek száma.
A vendégéjszakák száma szintén növekedett, de kisebb mértékben, csupán 3,36%-kal. A változások követik a vendéglétszámok változását. A legnagyobb visszaesés a turistaszállásokon, míg a legnagyobb növekedés az ifjúsági szállásokon volt tapasztalható.
Ezek alapján két nagy tendenciát olvashatunk le. A nyaralni érkezők egyre inkább keresik, és meg is tudják fizetni a kényelmet. Erre utal a turistaszállásokon járt vendégek számának mélyrepülése, illetve a magasabb kategóriájú szállodák kisebb ütemű növekedése. Ezzel szemben viszont van egy réteg, amely számára az ár az elsődleges tényező, ők azok, akik az ifjúsági szállások 400%-os vendégszám növekedését okozták.
Hatás az infrastruktúrára
Az infrastruktúra fejlődése és megléte alap és előfeltétele a turizmus fejlődésének. Tény hogy minimális színtű infrastruktúrával minden területnek rendelkeznie kell, mert e nélkül nem kezdődhet meg a turisztikai desztinációvá válás.
Mi ösztönözheti az infrastruktúra fejlesztését?
•	A turisták fokozott igényei
Mit foglal magában az infrastrukturális ellátás javulása?
•	Közlekedés fejlődését
•	Energiaellátás javítását
•	A víz- és a csatornahálózat bővítését
•	A kommunikációs lehetőség körének bővítését és minőségének javítását
Mindemellett olyan társadalmi létesítmények, mint az egészségügyi szolgáltatások, a tűzoltóság fejlesztése, iskolák, kulturális intézmények létrehozása stb. is jut pénz a turizmus bevételeiből.
A turizmus fejlődésének következtében bővül a szolgáltatások kínálata is. Előfordulhat azonban ennek ellenkezője is, abban az esetben, ha a turisták eltérő kereseti struktúrája kiszorítja a helyi lakosok által igényelt, de kevésbé jövedelmező szolgáltatásokat (például ajándék bolt nyílik a cipőjavító helyén).
Általában szélesedik a kulturális programok és a szabadidős létesítmények köre is. Gyakran épülnek:
•	Új vendéglők
•	Szórakozóhelyek
•	Sportcentrumok
•	Bevásárlóközpontok
Demonstrációs hatás
Mit is jelent az, hogy demonstrációs hatás?
„A turisták fogyasztói szokásainak másolása, életvitelének átvételére való törekvés.”
Ez eredményezheti a helyi értékek, szokások, normák megváltozását. Jellemző lehet, hogy a közösség fiatal tagjai törekszenek átvenni a turisták magatartását. Általában igaz az, hogy minél jelentősebb a helyiek és a turisták közötti gazdasági és kulturális különbség, annál nagyobb a demonstrációs hatás, tehát a fogadó lakosság annál inkább szeretné átvenni a turisták szokásait.
Milyen formában fejeződhetnek ki ezek a hatások?
•	A turisták viselkedésének átvétele
•	A foglalkoztatási szerkezet átrendeződése
•	A fogadó közösség szerkezetének megváltozása
A foglalkozási szerkezet átrendeződése
A turizmus nyújtotta állások magasabb jövedelmet nyújtanak, mint általában a hagyományos mezőgazdasági munkák.
A fogadó közösség szerkezete megváltozhat a demonstrációs hatás következményeként, hiszen a turizmus szívesen foglalkoztat nőket és fiatalokat ezáltal átalakulhat a család szerkezet. A hagyományos és új értékrend együtt élése társadalmi feszültséget eredményezhet akár családon belül, akár a közösségi kapcsolatokban. Ennek eredményeként csökkenhet a közösség összetartó ereje és felbomolhat a közösségi intézményrendszer is.
Mivel a helyi lakosok észlelik a különbséget saját és a turisták életszínvonala között ez a nyomás gyakran járulhat a desztinációból való elvándorláshoz is. Az úti célok elsősorban az iparilag fejlett, gazdag országok. A turisták könnyű jóléte általában csak látszat, így az elvágyódók általában csalódnak várakozásaikban.
Pozitív oldalként lehet megemlíteni a fiatalok társadalomban elfoglalt pozíciójának javulását, hiszen a turisták anyagi felsőbbrendűsége arra buzdítja a helyi közösség egyes tagjait, hogy képezzék magukat, és törekedjenek jobban fizető munkakörben elhelyezkedni.
Sajnos a negatív hatást erősítheti, ha a desztinációban nagy a munkanélküliség és nem tudják elérni a turisták magasabb életszínvonalát legális eszközökkel, ezért olyan eszközökhöz folyamodnak, amely növeli a terület rossz hírét, pl.: lopás, korrupció, rossz közbiztonság stb.
Az európai turizmus jövője
A turizmus az Európai Unió egyik jelentős gazdasági ágazata. A turizmus jelentős mértékben hozzájárul az olyan uniós célkitűzéshez, mint például a fenntartható fejlődés, a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás, illetve a gazdasági és szociális kohézió. Az Egyesült Államokbeli terroristatámadások azonban jól szemléltették, hogy milyen jelentős mértékben függ a turizmus a külső hatásoktól.
Az Európai Unióban a turizmus mintegy kétmillió üzleti vállalkozást tömörít, melyek többsége kis- és középvállalkozás, és ezek mind a GDP, mind pedig a foglalkoztatás mintegy 5%-át teszik ki, a turizmus azonban más szektorokra is kedvező hatással van.
A forgalom tekintetében az európai turizmus 80%-át az egyéni és családi utazások teszik ki. A fennmaradó 20% jelentős része üzleti turizmus. Az uniós háztartások kiadásainak egy-nyolcada a turizmushoz kapcsolódik. A közösségi turizmus többnyire az Unión belül bonyolódik. Az Unióba érkező turisták 87%-a az uniós állampolgár és csak 13% érkezik az Unión kívüli országokból. Az Uniós állampolgárok három-negyede az Unió területén belül marad, míg a fennmaradó egy-negyed Európa más országaiba és a világ más tájaira is elutazik. (Ez jellemző egyébként az amerikaikra is, akiknek 10%- igényel élete során útlevelet, de közülük is csupán minden 10. használja azt!)
Az előrejelzések komoly növekedést jósolnak az európai turizmusban, amely a gazdasági növekedés mértékét is meghaladja. A kiadások és a foglalkoztatás abszolút értékének tekintetében, mind a jelenlegi, mind pedig az elmúlt évtized növekedése éves szinten elérte a 3%-ot, de ez az arány a turizmus területén még magasabb volt. Az elmúlt pár évben egyedül a szálloda és étterem iparban mintegy 100.000 munkahelyet hoztak létre.
Európa a turista látványosságok széles körét kínálja, és éppen ezért a világ leglátogatottabb turisztikai régiója. Az elkövetkező 20-25 évben az előrejelzések alapján az európai turizmus értéke megduplázódik, a bevételek és kiadások pedig éves szinten körülbelül 3%-kal nőnek majd. A következő 10 évben a foglalkoztatottság, mintegy 15%-kal nő.
Az európai demográfiai változások jelentős hatással lesznek a szabadidő turizmusra. 2020-ig a 65 év feletti lakosság aránya az előrejelzések szerint 17%-kal emelkedni és ez az arány még tovább nő majd, mivel a lakosság egészségesebb, magasabb a várható élettartam és a mai kor embere nagyobb vagyonnal rendelkezik, mint a korábbi generációk. Az 50-65 év közötti lakosság tehát sokkal fontosabb szerepet játszik majd a turizmusban. A turizmus területén végbemenő jelentős növekedés magával vonja majd a turizmus típusának változását is.
A legjelentősebben a kulturális és a természeti örökségekhez kapcsolódó turizmus nő majd. Az európai szabadidős turizmus egyik legjelentősebb problémája, hogy az év egy meghatározott időszakára korlátozódik, mindez kedvezőtlen munka és foglalkoztatási feltételekhez vezet, amely kedvezőtlen hatással van a szakképzettség szintjére, a szolgáltatás minőségére és a versenyképességre. Az 50 éven felettiek egyre növekvő mértékű turizmusa csökkentheti a turisztikai tevékenységek kizárólag a szezonra történő korlátozódását, és ezáltal meg is hosszabbíthatja azt. A nem a tagállamokból érkező turisták számára az egységes valuta megnöveli az árak átláthatóságát és ezáltal Európát még vonzóbb cél állomássá teszik. Az európai turizmus jelentős kihívásokkal néz szembe, amelyek lehetőségeket és veszélyeket egyaránt tartogatnak. Néhány kihívás alapvető fontosságú, ilyen például a szakképzett munkaerő hiánya bizonyos területeken, amely elsősorban a kedvezőtlen munkafeltételeknek köszönhető, a közlekedés fejlesztése, valamint az új információs technológiák átvétele és alkalmazása.
Befejezés
A turizmus kedvelt iparágazat, hiszen mindenki szeret utazni, ki tengerpartra, ki síelni, ki világot látni, ki vásárolni. Mivel szinte mindannyiunk volt már turista vagy találkoztunk velük akár lakhelyünkön. Sokunk ezekre a tapasztalatokra alapozva képet alakít ki a turizmusról és hatásairól.
A turizmus ugyanakkor egy olyan szolgáltató szektor, amely szerteágazó ellátáson alapuló komplex terméket állít elő. Minden egyes láncszem fontos eleme a végterméknek. A dolgozatunkban megpróbáltuk érzékeltetni, hogy a turizmus hatásai ennél szélesebb körökre terjed ki. Láthattunk példákat az általában kedvezőnek tekintett gazdasági hatásokra és ennek ellenkezőjére. Számba vettük a társadalmi és kulturális környezetet érintő hatásokat. A turizmus környezetének két kiragadott elemét a gazdasági és társadalmi-kulturális környezetet vizsgáltuk, mivel véleményünk szerint ez a két környezeti elem bír a legnagyobb jelentősséggel a modern turizmus kialakulásában és fejlődési irányának meghatározásában.
A dolgozat a turizmust globálisan tárgyalja, a hazai helyzetet főként statisztikai számításaink illetve a KSH adatainak elemzésével igyekeztünk szemléltetni. Számos kutatás bizonyítja, hogy a turizmus szinte mindenütt kedvező fogadtatásra talál, de ezt a nézetet könnyen lerombolhatja, ha az érintettek számára a turizmus fejlődésének következményei nem elfogadhatók.
A turizmus hatásait legtöbb esetben nehéz előre jelezni vagy meghatározni. Ez azért van, mert egyes hatások megítélése az egyes érintett érdekcsoporttól függ, hiszen egy hatás ugyanúgy értelmezhető negatívnak, mint pozitívnak. Ez a kettősség ellentéteket szíthat, ezért nagyon fontos szerepe van a felismerésnek és orvoslásnak. Megfigyelhettünk olyan változásokat, amelyek a fenntarthatóbb turizmus felé mutatnak. Hiszen a turisták egyre nagyobb rétege fontosnak találja, hogy szélesebb körű ismeretekkel rendelkezzen, és információt szerezzenek a tervezett utazásról. A turisztikai vállalkozásokat pedig jogszabályi előírások kényszerítik arra, hogy több figyelmet szenteljenek tevékenységeik hatásainak.
Összefoglalva a turizmusnak egyaránt van pozitív illetve negatív hatása, nekünk pedig törekednünk kell arra, hogy a kedvező hatásokat fenntartsuk, illetve növeljük, a kedvezőtlen hatásokat pedig visszaszorítsuk, szabályozzuk.

Forrásjegyzék
•	Puczkó László - Rátz Tamara:
•	A turizmus hatásai
•	Budapest, 2002, Aula Kiadó Kft (3. kiadás)

•	Hutiray Judit:
•	Turisztikai alapismeretek
•	Budapest, 1998, KOTK

•	Gál Gyöngyi :
•	Az idegenvezetés elmélete és gyakorlata
•	Budapest, 1998, KIT Képzőművészeti Kiadó és Nyomda Kft

http://www.hungarytourism.hu

Az adatok forrása a Központi Statisztikai Hivatal állománya, egyéb esetben az adott táblázatnál jelöltük.

Táblázatok és számítások
Fogalalkoztatással kapcsolatos számítások
A szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás területén dolgozók létszám-, bér és kereseti adatai nemenként, fizikai és szellemi bontásban a teljes nemzetgazdaságban, 2000.
		Létszám	Személyi alapbér	Teljes kereset	
			átlag	Relatív szórás	átlag	Relatív szórás	
		Fő	Ft/fő/hó	%	Ft/fő/hó	%	
Férfi	Fizikai	11429	45498	68,9	55670	74,1	
	Szellemi	3784	126333	166,0	168904	192,5	
	Együtt	15213	65606	173,1	83838	206,5	
Nő	Fizikai	13972	38779	40,4	45443	51,0	
	Szellemi	5345	79667	88,7	95680	90,2	
	Együtt	19317	50093	86,9	59343	91,6	
Együtt	Fizikai	25401	41802	58,0	50044	65,9	
	Szellemi	9129	99012	148,7	126033	176,5	
	Együtt	34531	56928	144,9	70135	174,7	
Forrás: KSH

Fij	Fizikai	Szellemi	Együtt	
Férfi	11429	3784	15213	
Nő	13972	5345	19317	
Együtt	25401	9129	34530	

F*ij	Fizikai	Szellemi	Együtt	
Férfi	11191,01	4021,995	15213	
Nő	14209,99	5107,005	19317	
Együtt	25401	9129	34530	

		fij	fij*	(fij-fij*)2	X2	
Férfi	Fizikai	11429	11191,01	56639,24	5,061137	
	Szellemi	3784	4021,995	56641,62	14,08297	
Nő	Fizikai	13972	14209,99	56639,24	3,985875	
	Szellemi	5345	5107,005	56641,62	11,09097	
Együtt		34530	34530		34,22094	

A nem és a végzett munka jellege között nincs kapcsolat.

NEM	LÉTSZÁM	
Férfiak	15213	
Nők	19317	
összesen	34531	

A férfiak aránya: 15213/34531= 0, 44 = 44%
A nők aránya:      19317/34531= 0, 5594 = 0,56 = 56%

Tehát a vendéglátásban dolgozó nők aránya 56% ,míg a férfiak aránya 44%.

Az ezer férfira jutó nők száma: 19317/1513 x 1000 = 1270
Az ezer nőre jutó férfiak száma : 15213/19317 x 1000 = 788

A fizikai dolgozók aránya : 25401/34531= 0,7356 = 74%
A szellemi dolgozók aránya: 9129/34531 = 0,2643 = 26%

Férfi dolgozókon belül a 
fizikai dolgozók aránya: 11429/15213= 0,7512= 75%
szellemi dolgozók aránya: 3784/15213= 0,2487= 25%

Női dolgozókon belül a 
fizikai dolgozók aránya:13972/19317= 0,723= 72%
szellemi dolgozók aránya: 5345/19317= 0,276 = 28%

Turisztikai munkavállalók iskolai végzettsége
Végzettség	Szálláshelyek	Egyéb szolgáltatás	
Egyetemi	1	3	
Főiskolai (és egyéb felsőoktatási intézménybeli)	4	5	
Középfokú	64	85	
Szakképzetlen	31	7	
Forrás: Cooper, et al, 1993
Turizmusban dolgozók megoszlása nem és képzettség szerint
VÉGZETTSÉG	 	fij	fij*	(fij-fij*)2	(fij-fij*)2	
	 	 	 	 	fij*	
Egyetemi	szálláshelyek	1	2,00	1,00	0,50	
 	egyéb	3	2,00	1,00	0,50	
főiskolai	szálláshelyek	4	4,50	0,25	0,06	
 	egyéb	5	4,50	0,25	0,06	
középfokú	szálláshelyek 	64	74,50	110,25	1,48	
 	egyéb	85	74,50	110,25	1,48	
szakképzetlen	szálláshelyek 	31	19,00	144,00	7,58	
 	egyéb	7	19,00	144,00	7,58	
összesen	 	200	200,00	 	19,24	

Csuprov féle asszociációs együttható:
X2= 19,24

S=4
T=2

Eredmény: 0,2357
Tmax. 0,7598

A turisztikai munkavállalók iskolai végzettsége és a szálláshelyeken illetve az egyéb szolgáltatásban való elhelyezkedés között laza a kapcsolat.

Ellenőrizzük 5%-os szignifikancia szinten ,hogy van –e kapcsolat a végzettség illetve az elhelyezkedés között!

 	 	nij	nij*	(nij-nij*)2	(nij-nij*)2	
 					nij*	
Szálláshelyek	Egyetemi	1	2,0	1,00	0,50	
 					 	
 	főiskolai	4	4,5	0,25	0,06	
 					 	
 	középfokú	64	70,0	36,00	0,51	
 					 	
 	szakképzetlen	31	19,0	144,00	7,58	
 					 	
Egyéb	Egyetemi	3	2,0	1,00	0,50	
 					 	
 	főiskolai	5	4,5	0,25	0,06	
 					 	
 	középfokú	85	70,0	225,00	3,21	
 					 	
 	szakképzetlen	7	19,0	144,00	7,58	
összesen	 	 200	200	-	20,00	

Ho: nij = nij*     függetlenek
H1: nij = nij*     nem függetlenek

Próbafüggvény:

Elfogadási tartomány:

Szf. (s-1)(t-1)= (4-1)(2-1)= 3

Elfogadási tartomány: 0; 7,81

Mivel a 20,00 nem esik bele az elfogadási tartományba a turisztikai munkavállalók végzettsége és az elhelyezkedés között szignifikáns a kapcsolat.

A magyar turizmus forgalmának elemzése
Magyarország nemzetközi turizmusa
Év	Bevételek (millió USD)	Kiadások (millió USD)	Egyenleg
(millió USD)	Turistaérkezések
ezer fő	Mozgóátlag (érkezésekre)	
1991	1001	443	559	3 041 763	-	
1992	1231	640	591	2 808 202	-	
1993	1181	741	440	2 788 486	37570	
1994	1428	925	503	2 944 214	39108	
1995	1723	1070	653	2 877 592	39489	
1996	2246	958	1288	2 978 772	38289	
1997	2582	1100	1482	2 847 208	36196	
1998	3514	1115	2399	2 870 797	33806	
1999	3394	1191	2203	2 788 695	31891	
2000	3722	1190	2532	2 992 401	-	
2001	4391	1462	2929	3 070 261	-	
2002*				3 024 847		
2003*				3 031 235		
Forrás: WTO, 1997b: IKIM, 1998; WTO, 1998; Magyar Turizmus Rt, 2000; WTO, 2000
és KSH
•	Előrejelzés a táblázat adatai alapján, bár az Iraki háború, szeptember 11. és a SARS miatt a tényleges adatok alacsonyabb lesznek ennél. Számítás a következő oldalon.
Mozgóátlag (k=4): 

Külföldi turisták száma - munkatábla
Év	t	yt	t*yt	t2	
1991	1	3041763	3041763	1	
1992	2	2808202	5616404	4	
1993	3	2788486	8365458	9	
1994	4	2944214	11776856	16	
1995	5	2877592	14387960	25	
1996	6	2978772	17872632	36	
1997	7	2847208	19930456	49	
1998	8	2870797	22966376	64	
1999	9	2788695	25098255	81	
2000	10	2992401	29924010	100	
2001	11	3070261	33772871	121	
Összesen	66	32008391	192753041	506	
b0 = 2948184,7
b1 = 6388,5

Előrejelzés
2002-re: y(12) = 2948184,7 + 6388,5 * 12 = 3024846,7
2003-ra: y(13) = 2948184,7 + 6388,5 * 13 = 3031235,2

Bevételek alakulása
Év	Bevételek	1991=100%	előző év =100%	A változás mértéke	
	(millió USD)			1991 év az elöző év viszonylatában	
1991	1001	100,00%	-		
1992	1231	123,00%	123,00%	23,00%	- 	
1993	1181	118,00%	95,90%	18,0%	-27,1%	
1994	1428	142,70%	120,90%	42,7%	25,0%	
1995	1723	172,10%	120,70%	72,1%	-0,2%	
1996	2246	224,40%	130,40%	124,4%	9,7%	
1997	2582	257,90%	115,00%	157,9%	-15,4%	
1998	3514	351,00%	136,10%	251,0%	21,1%	
1999	3394	339,10%	96,60%	239,1%	-39,5%	
2000	3722	371,80%	109,70%	271,8%	13,1%	
2001	4391	438,70%	118,00%	338,7%	8,3%	

Kiadások alakulása
Év	Kiadások	1991=100%	Előző év=100%	A változás mértéke	
	(millió USD)			1991év	előző év	
1991	443	100,00%	- 	viszonylatában	
1992	640	144,50%	144,50%	44,5%	- 	
1993	741	167,30%	115,80%	67,3%	-28,7%	
1994	925	208,80%	124,80%	108,8%	9,0%	
1995	1070	241,50%	115,70%	141,5%	-9,1%	
1996	958	216,30%	89,50%	116,3%	-26,2%	
1997	1100	248,30%	114,80%	148,3%	25,3%	
1998	1115	251,70%	101,40%	151,7%	-13,4%	
1999	1191	268,80%	106,80%	168,8%	5,4%	
2000	1190	268,60%	99,90%	168,6%	-6,9%	
2001	1462	330,00%	122,90%	230,0%	23,0%	

Forgalom alakulása
Év	Bevételek
(millió USD)	Dt=Yt-Yt-1	Kiadások
(millió USD)	Dt=Yt-Yt-1
 	
1991	1001		443	 	
1992	1231	230	640	197	
1993	1181	-50	741	101	
1994	1428	247	925	184	
1995	1723	295	1070	145	
1996	2246	523	958	-112	
1997	2582	336	1100	142	
1998	3514	932	1115	15	
1999	3394	-120	1191	76	
2000	3722	328	1190	-1	
2001	4391	669	1462	272	
Összesen 	26413	3390	10835	1019	

Magyarország nemzetközi turizmusának bevétele évente átlagosan 339 millió USD-vel, míg kiadása 101,9 millió USD-vel nőtt.

Számítás:      =(4391-1001)/10=339  ; =(1462-443)/10=101,9

Táblázatból: =3390/10= 339              ; =1019/10= 101,9

A fejlődés átlagos üteme: =1,1593= 115,9%  

Tehát a19991 és 2001 között a nemzetközi turizmusból származó bevétel 1,159 szeresére 15,9%-kal növekedett évente átlagosan.

A fejlődés átlagos üteme : =1,1268=112,7%

Számítások a balatoni régióval kapcsolatban
A Balaton régió vendéglétszámának változása 1999-2000 között
Szállás típus	1999.évi	2000. évi vendéglétszám	2000. évi	
						
	fő	%	fő	%	az 1999.évi %-ban	
Szálloda összesen	288316	66.95%	327570	67.73%	113,61%	
****	34448	11.95%	54574	16.66%	158,42%	
***	139948	48.54%	163448	49.90%	116,79%	
**	100169	34.74%	97304	29.70%	97,14%	
*	13751	4.77%	12244	3.74%	89,04%	
Panzió	16373	3.80%	15144	3.13%	92,49%	
Turistaszállás	44548	10.34%	6123	1.27%	13,74%	
Ifjúsági szállás	11311	2.63%	66454	13.74%	587,52%	
Üdülőház összesen	23706	5.50%	25300	5.23%	106,72%	
Kemping	46413	10.78%	43072	8.91%	92,80%	
Mindösszesen	430667	100.00%	483663	100.00%	112,31%	

A Balaton régió vendégéjszakáinka változása 1999 és 2000 között
Szállás típus	1999.évi	2000.évi	2000. évi	
	vendégéjszakák	vendégéjszakák	vendégéjszakák	
	Éj	%	Éj	%	az 1999.évi %-ban	
						
szálloda összesen	996035	65.38%	1013829	64.39%	101,79%	
****	100576	10.10%	165776	16.35%	164,83%	
***	431058	43.28%	462505	45.62%	107,30%	
**	406295	40.79%	342314	33.76%	84,25%	
*	58106	5.83%	43234	4.26%	74,41%	
Panzió	61886	4.06%	60099	3.82%	97,11%	
Turistaszállás	134441	8.83%	25312	1.61%	18,83%	
Ifjúsági szállás	54385	3.57%	228919	14.54%	420,92%	
Üdülőház összesen	94161	6.18%	85271	5.42%	90,56%	
Kemping	182483	11.98%	161148	10.23%	88,31%	
Mindösszesen	1523391	100.00%	1574578	100.00%	103,36%	
Balatoni vendégforgalom
	Vendég létszám 	Vendég-éjszakák száma	1 éjszakára jutó vendégek száma	Vendég létszám	Vendég-Éjszakák 
száma	1 éjszakára jutó vendégek száma	1 vendégéjszakára jutó vendégek számának változása 1999=100%			
	Ao	Bo	Vo=Ao/Bo	A1	B1	V1=A1/B1	i=V1/Vo			
	fő	éj		fő	éj					
Szálloda összesen	288316	996035	29,00%	327570	1013829	32,00%	111,62%	327568,1	293503,5	
****	34448	100576	34,00%	54574	165776	33,00%	96,12%	54573,46	56778,28	
***	139948	431058	32,00%	163448	462505	35,00%	108,85%	163449,3	150175,4	
**	100169	406295	25,00%	97304	342314	28,00%	115,30%	97319,87	84380,4	
*	13751	58106	24,00%	12244	43234	28,00%	119,67%	12243,87	10233,49	
Panzió	16373	61886	26,00%	15144	60099	25,00%	95,24%	15144,95	15902,2	
Turistaszállás	44548	134441	33,00%	6123	25312	24,00%	73,00%	6122,973	8388,397	
Ifjúsági szállás	11311	54385	21,00%	66454	228919	29,00%	139,58%	66455,19	47615,15	
Üdülőház összesen	23706	94161	25,00%	25300	85271	30,00%	117,85%	25299,91	21471,24	
Kemping	46413	182483	25,00%	43072	161148	27,00%	105,09%	43074,86	40979,94	
Mindösszesen	430667	1523391	28,00%	483663	1574578	31,00%	108,65%	483710,4	445133,2	

A Balaton régióban 8,7%-kal növekedett az 1 vendégéjszakára jutó vendégszám 1999 és 2000 között, melynek oka:

 A vendégésjszakák 8,7%-os növekedése.

 a szálláshelyek összetétele.
Értékeld a jegyzetet!
Kérünk, hogy értékeld a jegyzetet, pontozd egy 1-től 10-ig terjedő skálán. Segíts másoknak eligazodni, könnyen megtalálni a legjobb anyagokat! Segíts nekünk megtalálni a kevésbé jól sikerült munkákat, hogy kijavíthassuk a hiányosságokat! Szavazz az Interneten, vagy küldd el értékelésedet e-mailben, és mi felírjuk szavazatodat!